1 | 2 | 3 | 4 | |||
5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |
Főoldal
Letöltés
2014+
1 | 2 | 3 | 4 | |||
5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
26 | 27 | 28 | 29 | 30 | 31 |
A hírlevél aktuális számával kezdődően, a programterületbe tartozó nyolc megyeszékhelyt fogjuk tömören bemutatni. A magyar-román határszakaszon tett utazásunk első állomásai Debrecen és Nagyvárad (Oradea).
|
Debrecen | Oradea |
Ország |
![]() |
![]() |
Megye |
Hajdú-Bihar | Bihor |
Terület |
461.25 km2 |
156.2 km2 |
Össznépesség | 206,225 |
204,477 |
Debrecen Budapest után Magyarország második legnagyobb városa, és egyike az ország jelentős kulturális és társadalmi központjainak. Magyarország keleti részén, a Tisza folyó és romániai határ közötti területen, Budapesttől 230 km-re helyezkedik el. Debrecen a város mai területén egykor létező falvak között a 13. században jutott vezető szerephez. A vallási, politikai, gazdasági erősségének köszönhetően a szinte „városállamként” működő Debrecen történelme folyamán két alkalommal is Magyarország fővárosának szerepét töltötte be. A város napjainkig is megtartotta kulturális és társadalmi központi szerepét. |
Nagyvárad (Oradea) a romániai Bihar (Bihor) megye székhelye. A Sebes Körös és a Pece patak partjain fekszik alig tízenkét kilométerre a román-magyar határtól. A festői szépségű város Románia felfedezésére alkalmas kiindulópont. Már a 11. században földvár állt a mai Nagyvárad helyén. Monostorát I. (Szent) László király alapította. A város első írásbeli említése 1113-ból származik (latinul Varadinum). A város - különleges jellegéből adódóan - mindmáig Románia egyik legfontosabb gazdasági és kulturális központja. Mindezek mellett, az ország egyik legdinamikusabban fejlődő oktatási központjaként tartják számon, mivel számos oktatási intézménynek ad otthont. |
Érdekes adatok a városról A Kollégium Nagykönyvtára, 600 000-es állományával, a magyarországi református egyház legnagyobb ilyen jellegű gyűjteménye. A Kollégium bibliagyűjteményében több mint 250 nyelven olvasható a Szentírás. Az éremtár 1831-ben már több mint 6 000 darabot számlált. Ki gondolná, hogy a város legnagyobb hagyományokkal bíró, egyben legnagyobb szabású fesztiválja, a Debreceni Virágkarnevál már több mint száz éves múltra tekint vissza? A történetírók ugyanis már 1905-ből említenek egy virágkorzót. A karnevál eddigi történelme során mintegy 100 millió szál virágot, amelyet hozzávetőlegesen 600 virágkocsi díszítésére használtak fel, több tízezer hazai és külföldi előadót láthatott a több millió látogató. A város történelmi jelentőségén és az ott zajló magas színvonalú oktatáson túlmenően, a régió hírességei közé sorolhatjuk a kivételes természeti szépségű Hortobágyi pusztát sokszínű vadvilágával, a jellegzetes csárdát, a különleges lófajtákat és Európa egyik legnagyobb termálfürdő-központját, amely több mint 180 éves múltra tekint vissza.
|
Érdekes adatok a városról A századfordulón a várost „Pece-parti Párizsnak” nevezték. Építészete ma is őrzi a korok különböző stílusainak elegyedéséből származó varázsát, az ott található kortárs épületektől a gyönyörű történelmi jelentőségű épületekig. Itt békésen élnek együtt a barokk vagy éppen a Nagyváradra igen jellemző szecessziós stílusú épületek. Nagyváradon több mint 100 vallásos műemlék található, többek között 3 zsinagóga, Kelet-Európa legnagyobb baptista temploma és a Holdas templom. Az utóbbit a tornyában található három méter átmérőjű forgó holdról nevezték el, amely az aktuális holdfázisokat mutatja. A nagyváradi római katolikus püspökség palotájának három szintje és száz szobája van. Az épület a bécsi Belvedere-palota másolata. Eredetiségét az ablakok száma adja: 365 darab, vagyis az év minden napjának megfelel egy. Vitéz János csillagvizsgálót állított fel Váradon. Georg von Pauerbach bécsi csillagász (1423-1461) professzor erre helyezte a kezdő délkört, s a híres Váradi Táblákban (Tabula Varadiensis) innen számította a nap- és holdfogyatkozásokat. A táblázat, szerzőjének halálát követően, 1464-ben került kiadásra. |